Комплаєнс-орієнтований підхід до організації обліку і контролю в державному секторі - Сакун, Аліна Жоржовна (Актуальні питання економічних наук, 2026)
У статті обґрунтовано необхідність трансформації підходів до організації обліку і контролю в державному секторі на засадах комплаєнс-орієнтованої моделі в умовах цифровізації управлінських процесів. Встановлено, що існуюча практика впровадження комплаєнсу характеризується фрагментарністю, недостатньою узгодженістю з інформаційними системами та обмеженою орієнтацією на ризики, що знижує ефективність контрольних процедур. Доведено, що наявні підходи не забезпечують належного рівня превентивного контролю та своєчасного виявлення порушень, зокрема через домінування формалізованих перевірок над змістовним аналізом господарських операцій. За результатами дослідження визначено, що ключові проблеми пов’язані з обмеженою інтеграцією комплаєнс-процедур у системи електронного документообігу, облікові інформаційні системи, казначейське обслуговування та цифрову звітність. Виявлено, що існуючі цифрові інструменти здебільшого функціонують ізольовано, що призводить до дублювання контрольних функцій або, навпаки, до виникнення «контрольних розривів» у процесі обробки операцій. У роботі обґрунтовано доцільність інтеграції комплаєнсу у всі етапи облікового процесу — від ініціювання до відображення у звітності. Запропоновано модель проходження господарської операції з урахуванням комплаєнс-контролю, яка забезпечує послідовність перевірок і їх превентивний характер. Проведено аналітичну оцінку цифрових платформ як середовища реалізації комплаєнсу, що дозволило ідентифікувати типові зони виникнення ризиків (ініціювання, погодження, облік, платежі, звітність) та окреслити напрями їх мінімізації. Обґрунтовано, що підвищення ефективності комплаєнсу досягається шляхом впровадження автоматизованих контрольних алгоритмів, використання аналітичних індикаторів ризику та розширення функціональних можливостей інформаційних систем із урахуванням специфіки державного сектору. Практичне значення отриманих результатів полягає у можливості їх застосування для вдосконалення обліково-контрольних процедур, підвищення ефективності використання цифрових інструментів, а також забезпечення прозорості, підзвітності та результативності діяльності установ державного сектору.