Інституційне середовище забезпечення ефективності нафтогазовидобутку в Україні - Скриль, Віталія Вячеславівна (Актуальні питання економічних наук, 2026)
Анотація. Дослідження присвячене обґрунтуванню інституційних засад забезпечення економічної ефективності нафтогазовидобутку України в умовах воєнних викликів, трансформації енергетичних ринків та інтеграції до європейського енергетичного простору. Метою роботи є визначення впливу інституційних факторів на інвестиційну привабливість родовищ, результативність освоєння запасів і фінансові показники інвестиційних проєктів. Методологічну основу становлять системний, інституційний та економіко-аналітичний підходи із застосуванням порівняльного аналізу міжнародного досвіду, структурно-логічного моделювання та узагальнення практик державного регулювання ресурсного сектору. Інформаційною базою стали аналітичні матеріали міжнародних організацій, нормативно-правові акти України, корпоративні звіти енергетичних компаній і наукові публікації з проблем управління енергетичними активами. Встановлено, що ключовими бар’єрами розвитку нафтогазовидобутку залишаються складність дозвільних процедур, фіскальна нестабільність, обмежений доступ до цифрових геологічних даних і високий рівень воєнних ризиків, які підвищують вартість капіталу та стримують модернізацію виробництва. Доведено наявність прямого взаємозв’язку між якістю інституційного середовища та ефективністю реалізації інвестиційних проєктів через показники NPV, IRR і WACC. Запропоновано концептуальну модель інституційного забезпечення ефективності видобутку, що поєднує державне регулювання, страхування ризиків, цифрові технології SmartField, ESG-орієнтоване управління та партнерство з міжнародними фінансовими інституціями. Обґрунтовано необхідність цифровізації геологічної інформації, впровадження «швидких» процедур для стратегічних ділянок і гарантій стабільності податкових умов. Реалізація запропонованих підходів сприятиме зниженню нетехнічних ризиків, підвищенню інвестиційної активності, технологічному оновленню галузі та зміцненню енергетичної безпеки держави у післявоєнний період.